HSPSA40518 Vitenskapsteori og metode (Vår 2021)
Fakta om emnet
- Studiepoeng:
- 15
- Ansvarlig avdeling:
- Fakultet for helse, velferd og organisasjon
- Studiested:
- Fredrikstad
- Emneansvarlige:
-
- Hadi Strømmen Lile
- Fredrik Andersen
- Anna Lydia Svalastog
- Undervisningsspråk:
- Norsk
- Varighet:
- ½ år
Emnet er tilknyttet følgende studieprogram
-
Masterstudium i psykososialt arbeid innen helse- og sosialfaglig yrkespraksis (120 studiepoeng) - f.o.m. kull 2018
Absolutte forkunnskaper
Ingen
Anbefalte forkunnskaper
Ingen
Undervisningssemester
2. semester (vår)
Studentens læringsutbytte etter bestått emne
Kunnskap
-
har omfattende kunnskap om ulike vitenskapsteoretiske perspektiver
-
har inngående kunnskap om forskningsmetode og metodologiske prinsipper i forhold til konkrete faglige problemstillinger
Ferdigheter
-
kan planlegge og gjennomføre et selvstendig, avgrenset forsknings- og utviklingsprosjekt
-
kan begrunne og redegjøre for valg av metoder til forsknings- og utredningsarbeid
-
kan utføre systematiske søk på relevant forskning innen aktuelt fagfelt
-
kan ivareta forskningsetiske krav i alle faser av forskningsprosessen
Generell kompetanse
-
kan designe et forskningsprosjekt knyttet til en relevant problemstilling
-
kan vurdere vitenskapsteoretiske-, metodiske-, og etiske problemstillinger
Innhold
-
Vitenskapsteoretiske tradisjoner
-
Intensive og ekstensive forskningsdesign
-
Kvalitativ og kvantitativ metode
-
Forskningsetikk
Undervisnings- og læringsformer
Emnet gjennomføres som 4 samlinger à 3 dagers varighet. Undervisnings-/læringsformer dialogbasert undervisning, arbeid i grupper og selvstudium.
Arbeidsomfang
Det er beregnet ca. 20 timer studieinnsats per uke.
Praksis
Ingen praksis i emnet.
Arbeidskrav - vilkår for å avlegge eksamen
-
Individuelt, skriftlig førsteutkast til prosjektbeskrivelse
Studenten skal levere utkast til prosjektbeskrivelse på 750 ord (+/- 10 %). Utkastet skal godkjennes av faglærer. Ved vurderingen ikke godkjent kan utkastet omarbeides inntil to ganger.
-
Opponent for medstudent
Studenten må være opponent på et utkast til en medstudent, dvs. gjøre en kritisk vurdering av utkastet.
Eksamen
Eksamen består av en prosjektskisse etter nærmere retningslinjer. Vurderingen vil være bestått/ikke bestått.
Karakterregel: Bestått-ikke bestått
Sensorordning
Intern og ekstern sensor.
Evaluering av emnet
Det gjennomføres løpende evaluering av undervisningen gjennom semesteret. Metode for evalueringen avtales mellom faglærer og studenter.
Skriftlig sluttevaluering av emnet.
Litteratur
Litteraturlista er sist revidert 02.01.2020
Addenbrooke, M. (2011). Survivors of addiction. Narratives of recovery. New York: Routledge. Kap. 3 og 5.
Andersen, F., Anjum, R. L., & Rocca, E. (2019). Philosophy of Biology: Philosophical bias is the one bias that science cannot avoid. eLife, 2019;8:e44929. (10 s.)
Douglas, H. (2000). Inductive risk and values in science. Philosophy of science, 67, ss. 559-579. (20 s.)
Fekjær, S. B. (2016). Statistikk i praksis. Oslo: Gyldendal. (100 s.)
Hand, D. J. (2008). Statistics A very short introduction. Oxford: Oxford University Press. (75 s.)
Lund, T., Kleven, T. A., Kvernbekk, T., & Christophersen, K-A. (2002). Innføring i forskningsmetodologi. Oslo: Fagbokforlaget. Kap. 3 (46 sider)
Lupton, D. (2015). Digital Sociology. New York: Routledge. (230 sider)
Repstad, P (2007). Mellom nærhet og distanse. Kvalitative metoder i samfunnsfag (4. Utgave). Oslo: Universitetsforlaget. (108 s.)
Riesmann, C. K. (2008). Narrative methods for the human sciences. California: SAGE Publications. ss. 21-51. (30 s.)
Skjervheim, H. (1996). Deltagar og tilskådar og andre essays. Oslo: Aschehaug. ss.71-88. (17 s.)
Shuman, A. (2005). Other people’s stories. Entitlement claims and the critique of empathy. Urbana and Chicago: University of Illinois Press. ss. 54-77 (16 s.)
Svalastog, A. L. (2014). On teacher education in Sweden, school curriculums, and the Sámi people. I; J. Gärdebo, M.-B. Öhman, & H. Maruyama (Eds.), RE: Mindings: Co-constituting indigenous/academic/artistic knowledges. Uppsala: Hugo Valentin Centre. ss. 151-169 (18 s.)
Svalastog, A. L. (2015). Treacherous narratives and seductive theories. On methodological challenges in psychosocial academic work. New Zealand Journal of Interdisciplinary Studies, 2015:1 ss. 13-36. (23 s.)
Whyte, W. F. (1993). Street Corner Society: the social structure of an Italian slum. (4. Utgave). USA: The University of Chicago Press. Kap 3 og del 3. (34 s.)
Zahavi, D. (2007). Fænomenologi. Danmark. Samfundslitteratur. (93 s.)
Nettressurs: Forskningsetiske retningslinjer for samfunnsvitenskap, jus og humaniora, https://www.etikkom.no/globalassets/documents/publikasjoner-som-pdf/60125_fek_retningslinjer_nesh_digital.pdf#page=1&zoom=auto,-259,655 (44 s.)